✅ Завершено фінансування виплати пенсій за вересень.
🧓 25 вересня, як і передбачено графіками, пенсіонери отримали виплати за перший місяць осені.
💸 Загалом на пенсії спрямовано 58,3 млрд. грн., в тому числі:
🔗 48,5 млрд. грн. – через уповноважені банки;
🔗 9,8 млрд. грн. – через АТ “Укрпошта”.
💸 Також через Пенсійний фонд профінансовано:
🔗 виплату житлових субсидій та пільг – у сумі понад 1,1 млрд. грн.;
🔗 страхові виплати – у сумі більше 2,0 млрд. грн. (у тому числі лікарняні – на 934,0 млн. грн.).
🤝 Вдячний кожному сумлінному платнику податків та зборів, а також нашим міжнародним партнерам, завдяки яким ми можемо в повній мірі виконувати всі соціальні зобов’язання держави!
🧓 25 вересня, як і передбачено графіками, пенсіонери отримали виплати за перший місяць осені.
💸 Загалом на пенсії спрямовано 58,3 млрд. грн., в тому числі:
🔗 48,5 млрд. грн. – через уповноважені банки;
🔗 9,8 млрд. грн. – через АТ “Укрпошта”.
💸 Також через Пенсійний фонд профінансовано:
🔗 виплату житлових субсидій та пільг – у сумі понад 1,1 млрд. грн.;
🔗 страхові виплати – у сумі більше 2,0 млрд. грн. (у тому числі лікарняні – на 934,0 млн. грн.).
🤝 Вдячний кожному сумлінному платнику податків та зборів, а також нашим міжнародним партнерам, завдяки яким ми можемо в повній мірі виконувати всі соціальні зобов’язання держави!
У серпні чистий процентний дохід банків був максимальним з початку року
📈За даними Національного банку, фінансовий результат банків у серпні склав +11,9 млрд. грн.
💁🏻♂️Це менше, ніж у попередні два місяці, але в цілому відповідає середньому значенню прибутку на місяць з початку року.
Основна причина сповільнення – збільшення відрахувань в резерви під можливі збитки (+1,6 млрд. грн.) до 6,5 млрд. грн. з початку року. Це можливе відлуння стрес-тестів 20 найбільших банків, що завершує Нацбанк, або очікувань збільшення оподаткування банків (з огляду на озвучену позицію НБУ застосувати новий податок за результатами 2023 року), а можливо і те й інше. Більш чітко буде зрозуміло після опублікування серпневої статистики окремих банків.
💰Попри скорочення ставок, чистий процентний дохід залишається на високому рівні. Більш того, у серпні від був максимальним з початку року (+17,9 млрд.грн.), а за вісім місяців з початку року сягнув 129,3 млрд. грн. Проти останнього мирного 2021 року такий дохід зріс на 75%. Нагадаю левовову частку чистого процентного доходу банки отримують за операціями з державними цінними паперами (депозитними сертифікатами, ОВДП).
🏦В цілому, чистий прибуток банків за перші 8 місяців 2023 року склав 95,1 млрд. грн., що є черговим історичним рекордом для зазначеного періоду. Проти аналогічного періоду 2021 року, який до цього був найкращим для банківської системи за прибутковістю, цей показник збільшився у 2,1 рази. Рентабельність капіталу банківської системи (чистий прибуток до власного капіталу) за 8 місяців цього року - 64,7%, що є удвічі більшим за аналогічний період 2 роки тому. Норматив адекватності регулятивного капіталу (має бути мінімум 10%) на 1 вересня склав 24,94%, що є також історичним рекордом.
👆🏼Зазначені показники свідчать про сильну фінансову позицію банків, що є залишається вагомим фактором втримання макрофінансової стабільності. Утім вкотре зазначу, що рекордні прибутки банків отримані насамперед за рахунок формування надліквідності під час війни, використану банками для фактично безризикових операцій з державними цінними паперами.
Зазначу також, під час другої світової війни уряди багатьох воюючих країн вдавались до додаткового оподаткування надприбутку підприємств (в США ставка такого податку доходила до 95%). Тому в умовах продовження повномасштабної війни уведення тимчасового додаткового оподаткування історично рекордного банківського прибутку – морально це правильна історія. Вдячний регулятору і в цілому банківській спільноті за зважену позицію.
🤔Чи будуть банки перекладати частину витрат на клієнтів?
📊Є чимало досліджень на тему перенесення оподаткування корпоративного прибутку. Якщо коротко, то витрати на сплату останнього в кінцевому випадку переносяться на акціонерів, найманих робітників і на споживачів у вигляді зростання цін або у випадку банків – процентних ставок. Тобто певне перенесення витрат на клієнтів буде, але це точно не відбудеться лінійно. З одного боку, банківський ринок залишається достатньо конкурентним. Це стримуватиме підняття комісій за обслуговування. А з іншого зараз основними драйверами зростання кредитування є державні програми – «5-7-9», Є-оселя. Це стримуватиме підняття процентних ставок банками. На динаміку останніх більше впливатиме облікова ставка НБУ, цикл зниження якої триває.
📈За даними Національного банку, фінансовий результат банків у серпні склав +11,9 млрд. грн.
💁🏻♂️Це менше, ніж у попередні два місяці, але в цілому відповідає середньому значенню прибутку на місяць з початку року.
Основна причина сповільнення – збільшення відрахувань в резерви під можливі збитки (+1,6 млрд. грн.) до 6,5 млрд. грн. з початку року. Це можливе відлуння стрес-тестів 20 найбільших банків, що завершує Нацбанк, або очікувань збільшення оподаткування банків (з огляду на озвучену позицію НБУ застосувати новий податок за результатами 2023 року), а можливо і те й інше. Більш чітко буде зрозуміло після опублікування серпневої статистики окремих банків.
💰Попри скорочення ставок, чистий процентний дохід залишається на високому рівні. Більш того, у серпні від був максимальним з початку року (+17,9 млрд.грн.), а за вісім місяців з початку року сягнув 129,3 млрд. грн. Проти останнього мирного 2021 року такий дохід зріс на 75%. Нагадаю левовову частку чистого процентного доходу банки отримують за операціями з державними цінними паперами (депозитними сертифікатами, ОВДП).
🏦В цілому, чистий прибуток банків за перші 8 місяців 2023 року склав 95,1 млрд. грн., що є черговим історичним рекордом для зазначеного періоду. Проти аналогічного періоду 2021 року, який до цього був найкращим для банківської системи за прибутковістю, цей показник збільшився у 2,1 рази. Рентабельність капіталу банківської системи (чистий прибуток до власного капіталу) за 8 місяців цього року - 64,7%, що є удвічі більшим за аналогічний період 2 роки тому. Норматив адекватності регулятивного капіталу (має бути мінімум 10%) на 1 вересня склав 24,94%, що є також історичним рекордом.
👆🏼Зазначені показники свідчать про сильну фінансову позицію банків, що є залишається вагомим фактором втримання макрофінансової стабільності. Утім вкотре зазначу, що рекордні прибутки банків отримані насамперед за рахунок формування надліквідності під час війни, використану банками для фактично безризикових операцій з державними цінними паперами.
Зазначу також, під час другої світової війни уряди багатьох воюючих країн вдавались до додаткового оподаткування надприбутку підприємств (в США ставка такого податку доходила до 95%). Тому в умовах продовження повномасштабної війни уведення тимчасового додаткового оподаткування історично рекордного банківського прибутку – морально це правильна історія. Вдячний регулятору і в цілому банківській спільноті за зважену позицію.
🤔Чи будуть банки перекладати частину витрат на клієнтів?
📊Є чимало досліджень на тему перенесення оподаткування корпоративного прибутку. Якщо коротко, то витрати на сплату останнього в кінцевому випадку переносяться на акціонерів, найманих робітників і на споживачів у вигляді зростання цін або у випадку банків – процентних ставок. Тобто певне перенесення витрат на клієнтів буде, але це точно не відбудеться лінійно. З одного боку, банківський ринок залишається достатньо конкурентним. Це стримуватиме підняття комісій за обслуговування. А з іншого зараз основними драйверами зростання кредитування є державні програми – «5-7-9», Є-оселя. Це стримуватиме підняття процентних ставок банками. На динаміку останніх більше впливатиме облікова ставка НБУ, цикл зниження якої триває.
💁🏻♂️Це більш ніж на 30 тисяч більше, ніж на початок цього місяця.
❕Таким чином процес встановлення касових апаратів завершується і кожний український споживач з 1 жовтня буде мати повне право вимагати чек за придбаний товар, а також поскаржитися, якщо такий чек не видають.
👇Скаргу можна подати за реквізитами.
https://t.me/StopOverpriceBot
Please open Telegram to view this post
VIEW IN TELEGRAM
Telegram
StopViolationBot
Цей чат-бот допоможе повідомити по відомі Вам порушення сфери роздрібної торгівлі та послуг до ДПС УКРАЇНИ
❕Запитують позицію щодо переліку реформ, запропонованого Урядом США.
Відповідаю.
Це документ для обговорення. Вчора відбулось шосте засідання Керівного комітету міжвідомчої Координаційної Платформи донорів України, для обговорення на якому й було запропоновано бачення США щодо пріоритетів реформ на найближчі півтора року.
Україна зараз починає адвокацію необхідності залучення 42,8 млрд. дол. зовнішнього бюджетного фінансування на 2024 рік, більша частина з якого зараз негарантована.Від ритмічності та повноти цієї допомоги буде залежати наша спроможність виплачувати зарплати бюджетникам,пенсії, підтримувати освітній процес, надавати медичні послуги.
З початку війни й станом на зараз донори вже надали майже 65 млрд. дол.тільки прямої бюджетної підтримки.За оцінками Ukraine support tracker, уся допомога (фінансова, військова, гуманітарна),включно з оголошеними зобов’язаннями на 1 серпня,складала 230 млрд. євро.
Зв'язок надання цієї допомоги з проведенням реформ та аудитом витрачання коштів посилюється,і це правильна,об’єктивна історія.Бо політики є підзвітними перед своїми виборцями й платниками податків.
Значна кількість пунктів реформ у переліку від Уряду США перегукується з уже взятими зобов’язаннями в Меморандумі з МВФ та Угоді про надання макрофінансової допомоги ЄС.
Є реформи, які прямо дотичні до роботи Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики.Є великий блок пов’язаний з реформою Митниці, перезапуском БЕБ,які мною як Головою комітету не лише підтримуються,але й активно просуваються у вигляді законодавчих ініціатив.
❕Звернув увагу на відсутність у складі першочергових реформ Податкової.Це позитивна оцінка з боку партнерів останніх двох років роботи керівництва служби, спрямованих на реформування ДПС зсередини:і жорсткий антикор,і діджиталізація,що врешті зрушила з місця,це й зміщення акцентів податкового контролю з тотального контролю на ризикоорієнтований підхід.
Безперечно, реформа ДПС потрібна, але очевидно, що тут вона точно проводиться і проводиться успішно.
Дякую всім причетним.
Відповідаю.
Це документ для обговорення. Вчора відбулось шосте засідання Керівного комітету міжвідомчої Координаційної Платформи донорів України, для обговорення на якому й було запропоновано бачення США щодо пріоритетів реформ на найближчі півтора року.
Україна зараз починає адвокацію необхідності залучення 42,8 млрд. дол. зовнішнього бюджетного фінансування на 2024 рік, більша частина з якого зараз негарантована.Від ритмічності та повноти цієї допомоги буде залежати наша спроможність виплачувати зарплати бюджетникам,пенсії, підтримувати освітній процес, надавати медичні послуги.
З початку війни й станом на зараз донори вже надали майже 65 млрд. дол.тільки прямої бюджетної підтримки.За оцінками Ukraine support tracker, уся допомога (фінансова, військова, гуманітарна),включно з оголошеними зобов’язаннями на 1 серпня,складала 230 млрд. євро.
Зв'язок надання цієї допомоги з проведенням реформ та аудитом витрачання коштів посилюється,і це правильна,об’єктивна історія.Бо політики є підзвітними перед своїми виборцями й платниками податків.
Значна кількість пунктів реформ у переліку від Уряду США перегукується з уже взятими зобов’язаннями в Меморандумі з МВФ та Угоді про надання макрофінансової допомоги ЄС.
Є реформи, які прямо дотичні до роботи Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики.Є великий блок пов’язаний з реформою Митниці, перезапуском БЕБ,які мною як Головою комітету не лише підтримуються,але й активно просуваються у вигляді законодавчих ініціатив.
❕Звернув увагу на відсутність у складі першочергових реформ Податкової.Це позитивна оцінка з боку партнерів останніх двох років роботи керівництва служби, спрямованих на реформування ДПС зсередини:і жорсткий антикор,і діджиталізація,що врешті зрушила з місця,це й зміщення акцентів податкового контролю з тотального контролю на ризикоорієнтований підхід.
Безперечно, реформа ДПС потрібна, але очевидно, що тут вона точно проводиться і проводиться успішно.
Дякую всім причетним.
🚫 Найбільша криптобіржа у світі Binance остаточно полишає росію.
📣 У компанії зробили заяву: «Дивлячись у майбутнє, ми розуміємо, що робота в росії несумісна зі стратегією відповідності Binance. Ми, як і раніше, впевнені у довгостроковому зростанні індустрії Web3 по всьому світу та зосередимо наші зусилля на більш ніж 100 інших країнах, в яких працюємо».
💼 Весь російський бізнес криптобіржі буде продано новому власнику.
☝️ Ще в березні Binance закрила для росіян та осіб, що проживають у росії, можливість доступу до операцій у доларах і євро.
🕵 Попри це, компанія потрапила під розслідування Міністерства юстиції США щодо можливості використання Binance для обходу санкцій.
росія дедалі більшою мірою ставала для криптобіржі «валізою без ручки».
❌ Після укладення угоди про продаж протягом декількох наступних місяців Binance закриє всі обмінні сервіси та інші напрями бізнесу в росії.
🙅 Вихід є повним – Binance не отримуватиме долі доходів від операцій, які здійснюватиме в росії новий власник, угода про продаж не передбачає опцію зворотнього викупу в разі зміни обставин.
Вітаю Binance з обранням правильної сторони Історії!
💼 Весь російський бізнес криптобіржі буде продано новому власнику.
☝️ Ще в березні Binance закрила для росіян та осіб, що проживають у росії, можливість доступу до операцій у доларах і євро.
🕵 Попри це, компанія потрапила під розслідування Міністерства юстиції США щодо можливості використання Binance для обходу санкцій.
росія дедалі більшою мірою ставала для криптобіржі «валізою без ручки».
❌ Після укладення угоди про продаж протягом декількох наступних місяців Binance закриє всі обмінні сервіси та інші напрями бізнесу в росії.
🙅 Вихід є повним – Binance не отримуватиме долі доходів від операцій, які здійснюватиме в росії новий власник, угода про продаж не передбачає опцію зворотнього викупу в разі зміни обставин.
Вітаю Binance з обранням правильної сторони Історії!
Please open Telegram to view this post
VIEW IN TELEGRAM
This media is not supported in your browser
VIEW IN TELEGRAM
📲 Ще один крок до цифрової податкової у цифровій державі!
❕Від сьогодні мобільний застосунок «Моя податкова» від ДПС доступний користувачам. Застосунок можна завантажити на телефони як на платформі Android, так й iOs!
🧑💻 «Моя податкова» - простий і зручний інструмент для отримання електронних сервісів податкової служби, а також сплати податків з використанням платіжних систем.
1️⃣ У розділі «Послуги» можливі:
🔗пошук марки акцизного податку;
🔗пошук фіскального чека;
🔗 направлення запиту на отримання відомостей про суми виплачених доходів;
🔗 подання Податкової декларації про майновий стан і доходи (податкова знижка).
2️⃣ У розділі «Мої дані» застосунку можна отримати інформацію про:
🔗 адресу реєстрації та фактичне місце проживання;
🔗 обʼєкти оподаткування;
🔗 обовʼязок сплатити суму грошового зобовʼязання (ППР);
🔗 стан розрахунків з бюджетом.
3️⃣ У розділі «Повідомлення» можна переглянути:
🔗 квитанції;
🔗 відомості з Державного реєстру фізичних осіб – платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків;
🔗 інформацію з ДРФО про джерела/суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку та військового збору;
🔗 листи контролюючого органу.
☝️ Мобільний застосунок доповнюватиметься новими можливостями відповідно до потреб платників податків.
❕Від сьогодні мобільний застосунок «Моя податкова» від ДПС доступний користувачам. Застосунок можна завантажити на телефони як на платформі Android, так й iOs!
🧑💻 «Моя податкова» - простий і зручний інструмент для отримання електронних сервісів податкової служби, а також сплати податків з використанням платіжних систем.
1️⃣ У розділі «Послуги» можливі:
🔗пошук марки акцизного податку;
🔗пошук фіскального чека;
🔗 направлення запиту на отримання відомостей про суми виплачених доходів;
🔗 подання Податкової декларації про майновий стан і доходи (податкова знижка).
2️⃣ У розділі «Мої дані» застосунку можна отримати інформацію про:
🔗 адресу реєстрації та фактичне місце проживання;
🔗 обʼєкти оподаткування;
🔗 обовʼязок сплатити суму грошового зобовʼязання (ППР);
🔗 стан розрахунків з бюджетом.
3️⃣ У розділі «Повідомлення» можна переглянути:
🔗 квитанції;
🔗 відомості з Державного реєстру фізичних осіб – платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків;
🔗 інформацію з ДРФО про джерела/суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку та військового збору;
🔗 листи контролюючого органу.
☝️ Мобільний застосунок доповнюватиметься новими можливостями відповідно до потреб платників податків.
✔️ Друзі, давайте разом допоможемо податковій стати краще.
📲 Встановіть додаток, протестуйте. Діліться враженнями.
📝 Якщо раптом виявите хиби в роботі - повідомте будь-ласка в коментах!
👇 Посилання на "Моя Податкова":
https://play.google.com/store/apps/details?id=my.tax.gov.ua
https://apps.apple.com/ua/app/%D0%BC%D0%BE%D1%8F-%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0/id6450752527?l=uk
📲 Встановіть додаток, протестуйте. Діліться враженнями.
📝 Якщо раптом виявите хиби в роботі - повідомте будь-ласка в коментах!
👇 Посилання на "Моя Податкова":
https://play.google.com/store/apps/details?id=my.tax.gov.ua
https://apps.apple.com/ua/app/%D0%BC%D0%BE%D1%8F-%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0/id6450752527?l=uk
Google Play
Моя Податкова - Apps on Google Play
A free application for citizens with easy access to electronic services
Моя бабуся казала, що диво завжди поруч. Треба просто уважніше придивлятися.
Уважніше придивилися до див на аграрному ринку. Де на площі у 30,2 тис га можна виростити 289 тис т соняшнику, при середній врожайності 2,21 т/га. Можна, якщо бути великим українським агровиробником-експортером весь цей «врожай» експортувати, не сплатити жодних податків (податкове навантаження 0,04%) та отримати відшкодування 800 млн грн.
Дивні українські дива гідні не тільки Гінесу, але й кримінальної справи.
На жаль, такі дива непоодинокі. Навіть у війну.
Уважніше придивилися до див на аграрному ринку. Де на площі у 30,2 тис га можна виростити 289 тис т соняшнику, при середній врожайності 2,21 т/га. Можна, якщо бути великим українським агровиробником-експортером весь цей «врожай» експортувати, не сплатити жодних податків (податкове навантаження 0,04%) та отримати відшкодування 800 млн грн.
Дивні українські дива гідні не тільки Гінесу, але й кримінальної справи.
На жаль, такі дива непоодинокі. Навіть у війну.
📊 Галузева статистика за перше півріччя свідчить про поступове відновлення економіки.
👇 За даними Держстату, у першій половині 2023 року проти аналогічного періоду минулого року:
📌 Промислове виробництво зменшилось на 2,9%;
📌 Оборот роздрібної торгівлі збільшився на 7,3%;
📌 Вантажообіг зменшився на 14,3%;
📌Пасажирообіг збільшився на 15,5%;
📌 Будівництво збільшилось на 18,4% (у т.ч. інженерних споруд – на 34%, нежитлове – на 9,5%).
💁 У порівнянні з «ямою», в якій опинилась економіка з початком вторгнення, галузеві показники відновлюються, але в промисловості та вантажних перевезеннях поки що не вийшли на рівень першої половини минулого року. Динаміка аграрного виробництва буде згодом, основний внесок с/г за рахунок рослинництва припадає на другу половину року.
🏭 У промисловому виробництві ситуація є неоднорідною. Проти першої половини 2022 року, добувна промисловість та енергетика показали падіння відповідно на 9,2% та 11,4%, тоді як переробна промисловість в цілому зросла на 3,1%.
⚒ Серед переробних галузей найбільш глибоке падіння було зафіксовано у виробництві коксу та нафтопродуктів («мінус» 51,4%) та металургії («мінус» 31,4%). Тоді як серед найбільших галузей, які демонстрували зростання, обсяги виробництва збільшились у харчовій промисловості на 12,1%, машинобудуванні – на 12,9%. В останній темп задавали підгалузі орієнтовані на ВПК. Зокрема, виробництво військових транспортних засобів збільшилось у 2,2 рази, зброї й боєприпасів – у 2 рази. Слід також виділили зростання виробництва освітлювального устаткування в 1,5 рази, кабельної та електромонтажної продукції – у 2 рази.
Отже, серед базових галузей економіки зростання в першій половині року підтримували нежитлове будівництво та будівництво інженерних споруд, перевезення пасажирів, роздрібна торгівля, харчова промисловість та окремі сфери машинобудування, насамперед, орієнтовані на ВПК.
👇 За даними Держстату, у першій половині 2023 року проти аналогічного періоду минулого року:
📌 Промислове виробництво зменшилось на 2,9%;
📌 Оборот роздрібної торгівлі збільшився на 7,3%;
📌 Вантажообіг зменшився на 14,3%;
📌Пасажирообіг збільшився на 15,5%;
📌 Будівництво збільшилось на 18,4% (у т.ч. інженерних споруд – на 34%, нежитлове – на 9,5%).
💁 У порівнянні з «ямою», в якій опинилась економіка з початком вторгнення, галузеві показники відновлюються, але в промисловості та вантажних перевезеннях поки що не вийшли на рівень першої половини минулого року. Динаміка аграрного виробництва буде згодом, основний внесок с/г за рахунок рослинництва припадає на другу половину року.
🏭 У промисловому виробництві ситуація є неоднорідною. Проти першої половини 2022 року, добувна промисловість та енергетика показали падіння відповідно на 9,2% та 11,4%, тоді як переробна промисловість в цілому зросла на 3,1%.
⚒ Серед переробних галузей найбільш глибоке падіння було зафіксовано у виробництві коксу та нафтопродуктів («мінус» 51,4%) та металургії («мінус» 31,4%). Тоді як серед найбільших галузей, які демонстрували зростання, обсяги виробництва збільшились у харчовій промисловості на 12,1%, машинобудуванні – на 12,9%. В останній темп задавали підгалузі орієнтовані на ВПК. Зокрема, виробництво військових транспортних засобів збільшилось у 2,2 рази, зброї й боєприпасів – у 2 рази. Слід також виділили зростання виробництва освітлювального устаткування в 1,5 рази, кабельної та електромонтажної продукції – у 2 рази.
Отже, серед базових галузей економіки зростання в першій половині року підтримували нежитлове будівництво та будівництво інженерних споруд, перевезення пасажирів, роздрібна торгівля, харчова промисловість та окремі сфери машинобудування, насамперед, орієнтовані на ВПК.
Данило Гетманцев
📊 Галузева статистика за перше півріччя свідчить про поступове відновлення економіки. 👇 За даними Держстату, у першій половині 2023 року проти аналогічного періоду минулого року: 📌 Промислове виробництво зменшилось на 2,9%; 📌 Оборот роздрібної торгівлі…
🤔 Наскільки стійким є економічне відновлення?
🔻 Зараз ми відновлюємось за рахунок низької бази минулого року. Економіка адаптувалась до шоків повномасштабної війни. Утім, таке зростання має свої межі, які, за великим рахунком, будуть досягнуті цього року.
🔻 Війна продовжує здійснювати руйнівний вплив на економіку. Проти відносно мирного 2021 року по всім базовим галузям спостерігається глибоке падіння, що видно з графіку. Горизонти планування активної фази війни збільшуються.
🔻 Маємо використати всі доступні фінансові можливості (здешевлення кредитування, стимулювання експорту, страхування воєнних ризиків, державне замовлення й закупівлі, існуючі податкові пільги, допомогу союзників на відбудову тощо) для підтримки інвестицій у країні, що воює.
🔻 З боку держави такі заходи мають відповідати, насамперед, на виклики воєнного часу, розшиваючи вузькі місця в розвитку ВПК, транспортній логістиці, та наближати нашу Перемогу. Але разом з партнерами маємо також закладати й контури масштабної відбудови й структурної трансформації економіки після війни (через розумну галузеву політику, збільшення обсягів переробки, капіталомістких галузей, "зелений розвиток", фокус на R&D.
🔻 Пріоритет, який потребує постійної уваги і де, на жаль, немає швидких рішень – людський капітал. Це структурні питання зменшення демографічної кризи, стимулювання народжуваності та повернення мігрантів, продовження осучаснення системи освіти та профтехпідготовки відповідно до нових потреб ринку та роботодавців, проактивна роль держави в зменшенні безробіття.
🔻 Фундаментальними чинниками забезпечення зростання залишаються посилення військових гарантій безпеки з боку союзників, підтримка відносної макростабільності, зміцнення верховенства права. Все це разом врешті-решт визначатиме наші темпи євроатлантичної інтеграції.
🔻 Зараз ми відновлюємось за рахунок низької бази минулого року. Економіка адаптувалась до шоків повномасштабної війни. Утім, таке зростання має свої межі, які, за великим рахунком, будуть досягнуті цього року.
🔻 Війна продовжує здійснювати руйнівний вплив на економіку. Проти відносно мирного 2021 року по всім базовим галузям спостерігається глибоке падіння, що видно з графіку. Горизонти планування активної фази війни збільшуються.
🔻 Маємо використати всі доступні фінансові можливості (здешевлення кредитування, стимулювання експорту, страхування воєнних ризиків, державне замовлення й закупівлі, існуючі податкові пільги, допомогу союзників на відбудову тощо) для підтримки інвестицій у країні, що воює.
🔻 З боку держави такі заходи мають відповідати, насамперед, на виклики воєнного часу, розшиваючи вузькі місця в розвитку ВПК, транспортній логістиці, та наближати нашу Перемогу. Але разом з партнерами маємо також закладати й контури масштабної відбудови й структурної трансформації економіки після війни (через розумну галузеву політику, збільшення обсягів переробки, капіталомістких галузей, "зелений розвиток", фокус на R&D.
🔻 Пріоритет, який потребує постійної уваги і де, на жаль, немає швидких рішень – людський капітал. Це структурні питання зменшення демографічної кризи, стимулювання народжуваності та повернення мігрантів, продовження осучаснення системи освіти та профтехпідготовки відповідно до нових потреб ринку та роботодавців, проактивна роль держави в зменшенні безробіття.
🔻 Фундаментальними чинниками забезпечення зростання залишаються посилення військових гарантій безпеки з боку союзників, підтримка відносної макростабільності, зміцнення верховенства права. Все це разом врешті-решт визначатиме наші темпи євроатлантичної інтеграції.
🧮 Чергові хроніки виконання Зведеного бюджету під час війни.
🗓 За січень-серпень 2023 року:
📥 Доходи – 1 952 млрд. грн.
Зростання проти аналогічного періоду минулого року на 52% або +668 млрд. грн., у тому числі:
📌 Податкові надходження (+23%; + 193 млрд грн.);
📌 Власні надходження бюджетних установ, у т.ч. спец-рахунки бюджетних установ для військової, гуманітарної підтримки та відбудови України (+445%; + 351 млрд. грн.);
📌 Гранти (+18%; 48 млрд. грн.);
📌 Відрахування від прибутку НБУ (+282%; 53 млрд. грн.);
📤 Видатки – 2 578 млрд. грн.
Зростання проти аналогічного періоду минулого року на 59% або +957 млрд. грн., в тому числі:
📌 Оборона (+130%; +694 млрд.грн.);
📌 Безпека й правопорядок (+33%; +77 млрд. грн.);
📌 Економічна діяльність (+97%; +57 млрд. грн.);
📌 Соціальний захист (+13%; +38 млрд. грн.).
📊 Структура видатків зведеного бюджету:
🔗 Оборона – 47,6%;
🔗 Безпека і громадський порядок – 12,1%;
🔗 Соцзахист – 12,9%;
🔗 Освіта – 7,2%;
🔗 Охорона здоров’я – 5,1%;
🔗 Загальнодержавні функції – 8,5% (у т.ч. обслуговування держборгу – 6,4%);
🔗 Економічна діяльність – 4,5%;
🔗 Інші функції – 2,2%.
🛑 Дефіцит фінансування – 620 млрд. грн., у тому числі:
📌 дефіцит державного бюджету – 717 млрд. грн.;
💸 для його фінансування в тому числі залучено чистого (за мінусом погашення) зовнішнього боргового фінансування на суму 710 млрд. грн.
📌 профіцит місцевих бюджетів – 97 млрд. грн.
🗓 За січень-серпень 2023 року:
📥 Доходи – 1 952 млрд. грн.
Зростання проти аналогічного періоду минулого року на 52% або +668 млрд. грн., у тому числі:
📌 Податкові надходження (+23%; + 193 млрд грн.);
📌 Власні надходження бюджетних установ, у т.ч. спец-рахунки бюджетних установ для військової, гуманітарної підтримки та відбудови України (+445%; + 351 млрд. грн.);
📌 Гранти (+18%; 48 млрд. грн.);
📌 Відрахування від прибутку НБУ (+282%; 53 млрд. грн.);
📤 Видатки – 2 578 млрд. грн.
Зростання проти аналогічного періоду минулого року на 59% або +957 млрд. грн., в тому числі:
📌 Оборона (+130%; +694 млрд.грн.);
📌 Безпека й правопорядок (+33%; +77 млрд. грн.);
📌 Економічна діяльність (+97%; +57 млрд. грн.);
📌 Соціальний захист (+13%; +38 млрд. грн.).
📊 Структура видатків зведеного бюджету:
🔗 Оборона – 47,6%;
🔗 Безпека і громадський порядок – 12,1%;
🔗 Соцзахист – 12,9%;
🔗 Освіта – 7,2%;
🔗 Охорона здоров’я – 5,1%;
🔗 Загальнодержавні функції – 8,5% (у т.ч. обслуговування держборгу – 6,4%);
🔗 Економічна діяльність – 4,5%;
🔗 Інші функції – 2,2%.
🛑 Дефіцит фінансування – 620 млрд. грн., у тому числі:
📌 дефіцит державного бюджету – 717 млрд. грн.;
💸 для його фінансування в тому числі залучено чистого (за мінусом погашення) зовнішнього боргового фінансування на суму 710 млрд. грн.
📌 профіцит місцевих бюджетів – 97 млрд. грн.
Вісімдесят другі роковини страшної вселенської трагедії мого міста.
Трагедії організованого знищення людей.
Трагедії особистої для кожного, хто є, вважає себе або хоче бути людиною.
Не забудемо і не пробачимо. Ніколи.
Трагедії організованого знищення людей.
Трагедії особистої для кожного, хто є, вважає себе або хоче бути людиною.
Не забудемо і не пробачимо. Ніколи.
☑ Комітет рекомендував прийняти за основу проєкт закону N 10023 про внесення зміни до розділу XV "Прикінцеві положення" Закону України "Про Національний банк України".
🪖🏦 Законопроєктом пропонується в період дії в Україні воєнного стану надати право НБУ для забезпечення потреб держави у відсічі збройної агресії проти України безоплатно передавати у встановленому законодавством порядку до сфери управління Міністерства оборони України майно, набуте НБУ у власність у рахунок погашення боргу за наданими банкам кредитами для підтримки ліквідності.
🪖🏦 Законопроєктом пропонується в період дії в Україні воєнного стану надати право НБУ для забезпечення потреб держави у відсічі збройної агресії проти України безоплатно передавати у встановленому законодавством порядку до сфери управління Міністерства оборони України майно, набуте НБУ у власність у рахунок погашення боргу за наданими банкам кредитами для підтримки ліквідності.
☑ Комітет рекомендував прийняти за основу та в цілому проєкт закону N 9667-1 про внесення змін до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" щодо вдосконалення діяльності Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.
✏️ Зміни носять переважно юридично-технічний характер і мають на меті полегшити реалізацію функцій Фонду.
📝 Проєктом пропонується:
📌 змінити порядок та інструменти здійснення Фондом регулювання діяльності учасників системи гарантування вкладів;
📌 уточнити механізм набуття Фондом прав кредитора банку, визначити чіткий та прозорий механізм черговості задоволення вимог вкладників та інших кредиторів банку щодо якого Фондом здійснюється ліквідаційна процедура;
📌 врегулювати питання, пов’язане із забезпеченням виконання актуального державного оборонного замовлення виконавцем, кошти якого залишились на рахунку в банку, що ліквідується або виводиться з ринку Фондом, незалежно від дати надходження таких коштів на рахунок виконавця.
✏️ Зміни носять переважно юридично-технічний характер і мають на меті полегшити реалізацію функцій Фонду.
📝 Проєктом пропонується:
📌 змінити порядок та інструменти здійснення Фондом регулювання діяльності учасників системи гарантування вкладів;
📌 уточнити механізм набуття Фондом прав кредитора банку, визначити чіткий та прозорий механізм черговості задоволення вимог вкладників та інших кредиторів банку щодо якого Фондом здійснюється ліквідаційна процедура;
📌 врегулювати питання, пов’язане із забезпеченням виконання актуального державного оборонного замовлення виконавцем, кошти якого залишились на рахунку в банку, що ліквідується або виводиться з ринку Фондом, незалежно від дати надходження таких коштів на рахунок виконавця.
🏦 Ідея щодо запровадження додаткового оподаткування процентних доходів банків, яка була запропонована у підготовленому за моєї ініціативи законопроєкті N 9656, викликала чималий резонанс, про що свідчать 3 (!) альтернативні законопроєкти, подані моїми колегами.
☑ Комітетом рекомендовано прийняти за основу доопрацьований членами Комітету проєкт закону.
Законопроєктом пропонується подвоєння для банків ставки податку на прибуток з 18% до 36% без права зарахування збитків минулих періодів протягом 2024-2025 року.
🤝 Вдячний Нацбанку та колегам за конструктивний підхід і плідне обговорення.
💸 У разі прийняття законопроєкт дозволить забезпечити додаткові надходження до бюджету для фінансування воєнних витрат.
☑ Комітетом рекомендовано прийняти за основу доопрацьований членами Комітету проєкт закону.
Законопроєктом пропонується подвоєння для банків ставки податку на прибуток з 18% до 36% без права зарахування збитків минулих періодів протягом 2024-2025 року.
🤝 Вдячний Нацбанку та колегам за конструктивний підхід і плідне обговорення.
💸 У разі прийняття законопроєкт дозволить забезпечити додаткові надходження до бюджету для фінансування воєнних витрат.
🌱 Комітет рекомендував прийняти за основу урядовий законопроєкт N 9596 про внесення змін до ПКУ щодо встановлення ставки нуль гривень екологічного податку за викиди двоокису вуглецю для установок, якими здійснюються такі викиди в результаті спалювання біопалива.
🔋 Проєкт розроблено з метою застосування в Україні усталеної світової практики розвитку використання біопалива для виробництва енергії та стимулювання переходу підприємств з викопних видів палива (вугілля, газу, торфу) на біопаливо.
🔋 Проєкт розроблено з метою застосування в Україні усталеної світової практики розвитку використання біопалива для виробництва енергії та стимулювання переходу підприємств з викопних видів палива (вугілля, газу, торфу) на біопаливо.
⛽ Комітет рекомендував прийняти за основу законопроєкт N9456 про внесення змін до Митного кодексу України щодо митного оформлення біометану.
✏️ Проєкт усуває законодавчу прогалину щодо митного оформлення біометану, що має посприяти розвитку виробництва цього виду палива та розширити експортні можливості України.
✏️ Проєкт усуває законодавчу прогалину щодо митного оформлення біометану, що має посприяти розвитку виробництва цього виду палива та розширити експортні можливості України.